Hei og velkommen til det første informasjonsmøtet om den kommende utlysningen av Senter for Fremragende Forskning.
Mitt navn er Kjell Emil Naas, og med meg i studio jeg har Kaja Kvaale.
Vi vil sammen gå gjennom en del informasjon om den kommende sjette generasjonen av SFF.
Dette webinaret blir tatt opp.
The Research Council of Norway Dette webinaret blir tatt opp.
The Research Council of Norway
Det blir gjort tilgjengelig på hjemmesidene våre etter at vi har fatt Council of Norway transkribert det.
Med meg i studio har jeg også Lillian Børresen og Markus Engelhardt som
som vil moderere spørsmál som kan stilles bâde underveis og etter at vi er ferdig med den gjennomgangen vi skal ha først.
Og nâr det gjelder disse spørsmálene så er det sånn at de kan stilles hele tiden underveis.
The Research Council of Norway
The Research Council of Norway Her er noen tekniske tips.
The Research Council of Norway
Som man ser sâ er spørsmålstillingen en liten grønn eller liten flekk på Council of Norway høyre siden der med et spørsmålstegn.
The Research Council of Norway
The Resea Cound Trykk på den og da kan du få stille de spørsmålene du vil.
The Resear Council Sa da setter vi i gang og jeg gir ordet til Kaja, vær så god.
Tusen takk Kjell.
Kvaale heter jeg og jeg skal ta for meg første delen av agendaen i dag, e er litt om SFF-ordningen, før vi går videre til planen for denne utlysning
men det er en del som er viktig å ha i bakhodet nâr man forbereder on søknad, og gjerne selv om man har gjort det før
Så hvorfor SFF-ordningen?
Det var rundt artusenskiftet at det kom flere fagevalueringer som viste at norske fagmiljøer var små og fragmenterte
Derfor skulle SFF-ordningen løse dette ved å opprette langsiktig,
romslig og fleksibel finansiering for å samle de beste forskerne i landet på de ulike områdene naermere hverandre.
Málet med SFF er å fremme banebrytende nysgjerrighetsstrevet
forskning som flytter den internasjonale forskningsfronten, og alle fagområder er velkomne.
En SFF or også penger, og det vi ser til nâ er at "grunnfinansieringen", som består av bevilgningen fra oss og egenfinansiering fra -
vertsinstitusjonen, utgjør cirka halvparten av den totale finansieringen eller totalbudsjettet for sentrene.
resterende kalles tilleggsfinansiering, og er altsa enten pagående prosje eller kommende prosjekter som det skal søkes om i løpet av sentertiden
Denne utgjør nesten 50 prosent av den totale finansieringen.
Og videre er jo selvfølgelig SFF kanskje det aller viktigste, menneskene.
Og dette er et sitat også fra de som er senterledere i Dago tidligere.
- Det har noe for seg a samle mennesker fysisk ved et senter, framfor a samarbeide med land og regioner på tvers.
Sa det er også viktig å tenke dette formatet nâr det forberedes søknad om senter, nettopp at det er samlet ett sted.
Og at man tenker pa hvordan grupperinger av små og store grupper i grupperom eller felles møterom, -
kjøkkenomrader og lignende som er arenaer hvor det foregar samarbeid som nettopp gjør en SFF vellykket.
Og så videre er det da nettopp samarbeid.
Det er ikke et krav at man skal ha et formelt samarbeid, men det er -
ønskelig, og det kan væere formalisert og uformalisert.
Det er formaliserte samarbeid som krever en samarbeidsavtale.
Men det formelle samarbeidet má vaere med godkjente FoU-organisasjoner i Norge eller tilsvarende i utlandet.
Ordningen ble også evaluert i 2020, og vi kan vel ikke si noe annet enn at det var svæert positive tilbakemeldinger vi fikk på den.
Konklusjonen var rett og slett at det var veldig vellykket, og noe vi måtte fortsette med i Forskningsrådet.
Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning i 2o23 fremhevet også viktigheten av den langsiktige grunnforskningen.
Saerlig nâr vi skal håndtere utfordringer og kriser internasjonalt.
Og det er en viktig del av beredskapen vår mot ukjente hendelser, som for eksempel pandemien.
Sa langsiktigheter og forutsigbarheten i finansieringen er det aller viktigste med en SFF.
Resultater som NIFU fant i sin rapport i forbindelse med evalueringen,
var også at det som kom ut av SFF-miljøene var mye mer enn man ville gjort fra en vanlig forskergruppe.
Man har topp-siteringer, og en stor del av norske ERC-grants brakte de tilbake til Norge.
e bildet viser egentlig bare litt av overlappen mellom de ulike generasjon av SFF-er har vaert over tid, og deres pengebruk, budsjett og regnskap.
Det er altså 53 sentre som er finansiert til na, og generasjon 4 og 5 pågar, samt noen i generasjon 3, nettopp på grunn av pandemien.
Og som dere ser var det også en liten reduksjon i forrige utlysning,
eller ikke i utlysning, men i innvilgelsen, ettersom man fikk noen ganske så kjente budsjettkutt i Forskningsrådet.
Her kan dere se litt mer av gjennomsnittlig finansiering til de ulike sentrene i de ulike generasjonene.
Og det betyr at i hvert fall i de siste arene har det vaert ca.
10-15 millioner blitt innvilget per år, per senter.
Og planlagt i den kommende utlysningen er volumet slik det var opprinnelig budsjettert i SFF-V, åltså cika 1,7 milliarder kroner.
Dette er da den tentative tidsplanen for den tiden som kommer fremover.
Som dere ser er det jo en stund til den første utlysningen blir lansert på nett, og det er til våren, trolig mai, 2025,
n allerede i januar vil vi legge ut mer informasjon pa nettsidene, og vi jobl selvfølgelig så hardt vi kan i Forskningsrådet for å få fortgang på dette.
Og det neste webinaret vårt vil også komme rundt den tiden nar utlysningen er klar.
Den endelige utlysningen (Trinn 1) kommer i september med frist i november 2025.
Så blir man invitert til trinn 2 i mai 2026.
og med frist i september 2026, trolig.
Alt er som dere ser skrevet i draft, ettersom dette er tentative datoer.
Sa annonseres innvilgede sentre i løpet av høsten 2027, og i januar 2028 kan sentrene starte.
Det betyr at de som har pâgående sentre ná, og som skal søke, má ha avsluttet senteret før de starter opp et nytt senter.
Så tenkte jeg Kjell kan ta over herfra.
Takk for det, Kaja.
Da skal vi si litt om den tentative søknads- og evalueringsprosessen, og igjen legge vekt på tentativ, for vi har ikke besluttet,
vi har ikke vedtatt de viktigste detaljene i bâde utlysnings- og evalueringsprosessen enda.
Derfor er alt forløpig og tentativt.
Dere vil høre meg si det ganske ofte.
Et par ting er klart.
Det er for det første at fra og med 2024 er ansvar for denne ordningen flyttet fra Forskningsrådets styre,
og til portføljestyret for banebrytende forskning.
Det synes vi er veldig positivt, at vi far et styre som tenker strategisk på dette virkemiddelet,
denne ordningen, og det vil jo ogsa si at de vil ha sine vurderinger som kan påvirke
bade utlysningstekniske ting og andre forhold som kan ha virkning pa dere som søkere.
Derfor "tentativt" - før de har tatt sine beslutninger.
Men som Kaja sa, sâ er kanskje det viktigste at vi planlegger for en utlysning og en søknadsbehandling for denne sjette generasjonen,
som i hovedtrekk følger den samme prosessen som den femte generasjonen.
Det vi kan trygt vise er hvordan vi gjennomforte generasjon 5, og at sannsynligvis blir det veldig likt dette.
Det vil si at vi har en totrinsprosess.
med en noe avkortet søknad i første trinn, femsiders prosjektbeskrivelse her og en side for
for forside og en side for referanse.
Sa det er en begrenset prosjektbeskrivelse.
Men det som er viktig er at vi har en vitenskapelig komitee som vurderer alle disse søknadene,
og denne komiteen er fordelt på tre faglige underkomiteer.
De velger da ut et gitt antall søknader til å ga videre til trinn 2.
Ved forrige korsvei, generasjon 5, var det ca.
20 prosent av søknadene som vi fikk inn i det første trinnet.
Til det andre trinnet sendes det inn en fullstendig søknad, men den 15-siders prosjektbeskrivelse.
Og her har vi tre fagfeller, spesialister, for hver søknad.
Det vil si at det er kun tre eksperter som leser en søknad i et enkelt panel.
Sa gis søker en mulighet for a gi tilsvar på de kommentarene man far fra lette panelet, før det gis en endelig vurdering fra det samme fagpanelet
vitenskapelig kommitté som sammenligner og rangerer alle søknader,
ert bade på egenlesning av søknader og søkers tilsvar og panelvurderin i tillegg til at de vil gjennomføre intervjuer med prosjektleder.
Sa rangerer denne vitenskapelige komiteen søknadene
og sender denne til porteføljestyret for banebrytende forskning, og det vil væere innstillingen til vedtak
Trinn 1-vitenskapelig komitee vil bestá av generalister med bred vitenskapelig bakgrunn.
Med andre ord er det ikke spesialister på den enkelte søknaden.
Dette var slik som det ble gjennomført ved forrige generasjon, og trolig ogsa na i neste generasjon.
Navnene på disse medlemmene vil bli offentliggjort i god tid før søknadsfristen, og som sagt vil det bli delt inn i tre underkomiteer,
livsvitenskap, humaniora og samfunnsfag, og naturvitenskap og teknologi.
Søkene gis ogsa anledning til a velge hvilken underkomitee man ønsker at søknaden skal bli behandlet i.
Ved forrige utlysning ble det gitt mulighet for a krysse av en primaer og en sekundær underkomitee.
Det er relativt arbeidskrevende for oss hvis det krysses for mye av for mange komiteer, men det er mulig.
Selv om søknaden er tverrfaglig, kan det tenkes at kompetansen finnes i en underkomitee.
Den viktigste oppgaven til denne første vitenskapelige komiteen
er at de ikke må gå glipp av et potensielt meget godt eller det beste senteret som det står her.
Det er det som denne vitenskapelige komiteen må sørge for.
Søkerne far da en vurdering utarbeidet av denne komiteen, eller av underkomiteen, -
og det er det som blir gitt som tilbakemelding til søker, sammen med karakter på hvert av kriteriene.
Jeg kommer tilbake til disse kriteriene.
Kort fortalt sa er da søknadsbehandlingen i Trinn 1 at vii Forskningsrådets administrasjon gjennomfører sjekk av formalia,
som vi gjør på alle søknader, sender søknadene til den vitenskapelige komiteen for en faglig evaluering, som danner grunnlaget for en -
innstilling til Portføljestyret for banebrytende forskning, som tar en beslutning om invitasjon eller ikke til Trinn 2.
Sa kommer vi til trinn to, og da etableres det som sagt et panel for hver søknad.
Tre spesialister på fagomradet setter seg sammen og vurderer hver enkelt søknad.
Nâr de er enige om en vurdering, og de trenger for sa vidt ikke a vaere enige heller, men eventuell dissens skal synliggjores i vurderingen.
Denne vurderingen går til søker som gis mulighet for et tilsvar.
Så dannes det grunnlag for en endelig vurdering fra panelet.
Alt dette går til den vitenskapelige komiteen for trinn 2.
Denne far både søknaden, søkers tilsvar og den endelige vurderingen fra panelet.
i sin vurdering.
Dette er da en helt ny komitee, ingen fra trinn 1 deltar som medlemmer av komiteen i trinn 2.
De leser alle søknadene og gir en forløpig vurdering før de leser andre vurderinger.
De leser sâ ekspertpanelenes og søkers tilsvar og hverandres vurderinger,
I tillegg til at de gjennomfører intervjuer med de potensielle senterlederne.
Basert på all denne informasjonen sa rangerer de da søknadene,
og dette vil vaere den innstillingen som gâr til beslutning portføljestyret for banebrytende forskning.
Jeg sa at vi skulle se litt på disse kriteriene.
Det var jo slik at tidligere var tre kriterier som ble brukt, -
men i forbindelse med kriterievalget for FriPro sá har vi splittet dette kriteriet på eksellens, kvalitet,
o for å skille mellom det som er potensielt banebrytende eller novelty so det står her, og det som er FOU-kvalitet, altså solidity som det står her.
Disse nye fire kriteriene er de som vi sannsynligvis ogsa vil bruke for evalueringen, -
både i første og andre trinn av evalueringene av søknadene til SFF.
Akkurat underpunktene på hver av disse fire kriteriene vil ikke vaere de samme som for forskerprosjekter.
Det vil vaere en del forandringer på de, men i stor grad vil vi ta utgangspunkt i de beskrivelsene av kriteriene som lå i -
evalueringen av generasjon 5.
Det er også verdt a merke at effekter her er kun snakk om potensielle akademiske effekter, ikke samfunnseffekter.
Ved forrige utlysning hadde vi en forventning om at de vertsinstitusjonene som sendte inn flere enn fire søknader,
skulle ha minst 40% kvinnelige senterledere i søknadsbunken.
Dette var veldig vellykka, og vi vil trolig ogsa gjennomføre det i kommende utlysning.
Det er verdt å merke at vi apner for at det kan vaere to senterledere.
I en periode på ti ar kan det vaere en lang periode for en senterleder.
Vi ser at de fleste har na to senterledere, og splitter denne perioden i to.
et er ogsa et krav til vertsinstitusjonen at de sender inn en liste over det administrativt har godkjent som søknader i god tid før søknadsfristen.
Her skal det angis hvilke senterledere.
Man ma som søker og senterleder passe pa at sin egen søknad står på denne listen.
Her kommer vi tilbake med frister for å sende inn denne listen senere.
I motsetning til en del andre sentre, sa er det for de vitenskapelige sentrene ikke et krav om formelle samarbeidspartnere,
men vi ser at cirka halvparten av senterene har samarbeidspartnere, men det er ikke et krav.
Vi ser ogsâ at alle likevel publiserer vitenskapelige artikler sammen med både norske og utenlandske universiteter og forskningsinstitusjoner.
t er ogsa verdt a merke at det ikke er tillatt a ha formelle partnere fra anr enn godkjente forskningsorganisasjoner og tilsvarende i andre land.
Vi tildeler for eksempel ikke statsstøtte i denne ordningen.
Litt om den videre prosessen.
Noe av dette gikk Kaja gjennom i tidsplanen sin.
Vi vil i løpet av høsten fa et vedtak i porteføljestyret om utlysningens volum -
og eventuelle strategiske føringer som eventuelt pâvirker utlsyningen og søknadsbehandlingen.
Pa basis av det vil vi i løpet av høsten utarbeide utlysningstekster,
veiledere, maler og kriteriesett, som vi haper a fa lagt ut pa hjemmesiden vår over nyttar.
Vi tør å skrive januar her, vi håper det.
Vi regner med at vi far lagt ut en såkalt planlagt utlysning, altsa en forløpig utlysning, før sommeren.
Sa regner vi med at nâr vi legger ut den, at vi vil ha et nytt webinar rundt publiseringen av den utlysningen.
Da vil vi kunne besvare mye mer detaljer rundt utlysningen og behandlingen.
Så kommer vi til høst 25.
Da legger vi ut den endelige utlysningen.
Da láser vi utlysningen og gjør den operativ.
Da kan man begynne å sende inn søknader.
Vi vil trolig bruke søknadsfristen i november, som jeg tror er 12. november, hvis jeg ikke husker feil.
at det blir søknadsfristen for første trinnet.
Så kommer vi til vånen 2026, da vedtar portføljestyret hvilke sentre som inviteres til trinn 2, og vi får lagt ut den før sommeren.
Der håper vi å fa gjort det så tidlig som mulig, slik at dere ikke må sitte hele sommerferien og skrive på Trinn 2-søknaden.
Vi ser ikke muligheten av å vri på dette arskjulet, men vi håper a fa klar utlysningen så tidlig som mulig,
utlysningen så tidlig som mulig, og at søknadsfristen forløpig er satt til september-høst 2026 for trinn 2.
Høsten 2027 setter vi av et helt ar til den relativt omfattende søknadsbehandlingen.
Portføljestyret vil vedta bevilgning mot slutten av 2027, slik at vi forventer en oppstart av nye sentre etter nyttår 2028.
Det var i grunnen så langt vi hadde informasjon, og igjen, dette er basert i hovedtrekk på slik utlysningen var i forrige generasjon.
Vi må si at det er med en viss grad av usikkerhet i og med at vi ikke har noen beslutninger og vedtak på dette enda.
Når vi straks får mer informasjon, vil vi legge ut dette.
Vi har en hjemmeside på forskningsradet.no.
Vi vil også der legge ut spørsmål og svar som vi bâde mottar na, og som vi da etter hvert mottar og oppdaterer disse.
Og vi har en postkasse, sff@forskningsradet.no, som dere kan bruke til a stille ytterligere spørsmål.
Da skal vi se om det har kommet noen spennende spørsmál allerede, som vi også kan besvare.
Som Kjell nevnte nettopp, så er det lite av disse formelle både kravene og retningslinjene som er vedtatt, -
og det er derfor vi ma hele tiden repetere at mye er usikkert.
Men det er vedtatt at vi skal lyse ut SFF.
Sa det er jo en veldig god start, og at det er porteføljestyret som denne gangen har vedtaksmyndighet.
Sa har vi et spørsmål
Hvilke områder dekker de tre underkomiteene til den vitenskapelige komiteen?
an tenkes at det spørsmålet ble sendt inn før jeg kom til det bildet, men vaere de samme tre som det var forrige utlysning, altsa.. Humsam.
Humsam, humaniora, samfunnsfag, livsvitenskap og naturvitenskap og teknologi.
Vi kommer tilbake til innholdet, altså hvilke disipliner som vil bli lagt i de forskjellige.
Jeg vet at det ble opplyst ved den forrige utlysningen, -
og sammenligner med hvordan de deler dette inn i ERC, men vi kommerut med mer informasjon om dette.
Men det er disse tre hovedomrádene som vil bli delt inn i den komiteen.
Skal vi se på neste.
I spørsmál og svar fra tidligere SFF-utlysning skrev Forskningsrådet om egenfinansiering, at det er typisk at egenfinansiering fra -
institusjoner er tilsvarende størrelsen på Forskningsrádets finansiering, ikke medregnet ekstern finansiering.
Gjelder dette fortsatt?
Ja, det gjelder fortsatt.
Det er det som er typisk.
Vi har ikke noen krav om dette.
Sa det er i høyeste grad mulig a ha et annet forholdstall, -
men det vi ser av pågaende sentre, så er det det som er typisk.
Det defineres som en type sikker finansiering.
Det er klart at hvis du har voldsomt mye midler fra en stiftelse eller et fond, -
så kan det også regnes som en sikker finansiering i tillegg til finansiering fra vertsinstitusjonen.
Men det er jo dette på ambisjonsniva på senteret som avgjør hvor sannsynlig det -
er for a klare å gjennomføre det kun basert på finansiering herfra eller i tillegg.
Neste spørsmál var grunnen til å ta et helt ar og vurdere de endelige søknadene.
Ja, det kan du si.
La oss si vi sitter med et sted mellom 30-40 søknader.
Hver av disse skal ha tre spesialister på sitt omrade.
Det er ikke det enkleste.
Vi har erfaring fra FriPro-vurderinger.
Det er ikke det enkleste å fa på plass søknader.
Her kan vi ikke forspørre før vi har søknaden inne.
Det tar tid a etablere disse panelene.
Det er selvsagt en periode som disse skal klare a møtes og skrive sin vurdering.
så gis en ny frist for et tilsvar før det går til den vitenskapelige komiteen.
Ingen av oss to var med i forrige runde, men nar vi spør de som deltok i siste runde, så er det denne
perioden som er den mest hektiske og som krever mest arbeid, og som de hadde minst tid på.
Vi har ikke satt av noe saerlig mer tid nå i denne runden, sâ vi tror vi trenger et helt år.
Hva kan inngås som egenfinansiering?
Kun nye stillinger og infrastruktur, eller også eksisterende?
Det er jo begge deler.
Det er klart at opprettelse av infrastruktur faller ikke inn under finansieringen, men bruk av infrastruktur gjør det.
Sa det er et skille dere kan titte på når utlysningen kommer.
Men de fleste har stillinger, og det kreves at de er ansatt, ledelsen i sentrene, ved søknadspunktet eller bekreftelse på at de blir ansatt.
Sa det er definitivt begge deler.
Ja, hva mener du med at man må sende inn oversikt over godkjente søknader?
Mener du tidligere innvilgede søknader?
Nei.
Med godkjent her mener jeg at institusjonen, vertsinstitusjonen, godkjenner at denne søknaden sendes fra vertsinstitusjonen.
Det er naturlig om at det er en såpass stor aktivitet og de forplikter seg.
Slik at vi må vite at det er en institusjon som star bak denne søknaden, ikke bare en enkelt forsker.
Så det var det.
Hvordan velges de tre kommittemedlemmene for hvert prosjekt?
Vi kan jo ikke si noe konkret om det nå faktisk, ettersom det ikke er vedtatt hvordan den prosessen skal gjøres.
Jeg vil vaere litt forsiktig med a si helt likt som sist.
Jeg tror vedkommende tenker at det er trinn to.
At det er tre kvalitetsmidler for hvert prosjekt.
Da vil vi bruke de virkelige hjelpemidlene som vi vanligvis bruker for a finne eksperter til søknader.
Vi har etablert etter hvert en ekspertpool knyttet til FriPro.
som vi også vil utvide til å gjelde for hele Forskningsrádet, og vi hper a få litt hjelp derfra.
Men det er klart at vi har verktøy for å kunne lete etter eksperter på enkelte fagfelt.
Sa vi vil matche søknadens innhold mot kompetanse på eksperter, og det finnes verktøy for.
Sa det vil vaere en vanlig arbeid.
Det er stort sett det vi holder på med her i Forskningsrådet.
Og som har utviklet seg, vil jeg si, siden forrige runde.
Og som sagt, her vil vi jo vaere relativt kravstore med ekspertise.
Ikke ha generalister pa et omráde, men her vil vi gjerne ha spesialister på de fagområdene.
Skal vi se her.
Noen krav fra NFR sin side til at senterleder eller nestleder må vaere kvinne.
Hvis det ikke er noe formelt krav fra NFR,
hvor mye vil det trekke ned dersom hverken senterleder eller nestleder er kvinne i løpet av de ti arene for sentere?
Der har vi jo moderat kjønnskvotering, som betyr at hvis du har to likeverdige søknader,
så vil den som har en kvinnelig leder enten fra oppstart eller under deler av senterperioden bli innvilget.
Det er det som ligger i moderat kjønnskvotering.
Sa det vil jo på en måte ikke trekke ned en søknad, men som sagt, hvis to er like, vil den ene trekke opp.
Dette kravet om at dersom man har mer enn fire søknader fra en vertsinstitusjon, så skal minst 40 prosent vaere kvinnelige senterledere.
Akkurat det tiltaket så vi hadde veldig stor effekt, det vil si at man etterfulgte den forventningen som vi satte der.
Men det er som sagt ikke noe krav, men i utvelgelsen vil vi benytte moderat kjønnskvotering, som er det som Kaja sa.
Er vedtaket at SFF 6 skal lyses ut politisk forankret, eller er det så lenge NFRs ønske og plan?
Jeg nevnte vel i start at det var absolutt forankret i langtidsplanen for forskning og utdanning fra 2023, som varer til 2033.
Sa det er absolutt et politisk ønske om langsiktig grunnforskning.
Sa det er jo absolutt politisk forankret, og midlene våre kommer også i politisk linje.
Forskningsrådet gir seg midler til den langsiktige, grunnleggende forskningen.
Det er forsåvidt opp til Forskningsradet og porteføljestyret for banebrytende forskning
a benytte disse pâ en dertil best egnet mâte for å nå de målene som står i langtidsplanen.
Vi har ingen signaler på at ikke SFF er et meget effektivt virkemiddel for dette.
S i den grad er det politisk forankret og ike bare et onske og en plan fra Forskningsrådet.
Hvor spisset bør søknaden vaere med tanke pa problemstillinger og tematikk?
SFF'ene er ikke nødvendigvis tematiske.
De er mer faglige enn tematiske.
Det er kanskje en litt vanskelig spørsmålstilling.
Vi ser brede og smale sentre.
Det kommer jo stor grad an på fagområdet.
apenbar problemstilling, tematikk eller et fagområde som man gar inn i,
som er spist i utgangspunktet, men vi ser også svaert tverrfaglige senter og, ja, med tverrfaglige problemstillinger.
Det viktigste er kanskje at man må tenke at ti ar for noen er lang tid, for andre fagmiljøer er ganske kort tid.
Ettersom at nettopp metoder eller a komme fram til resultater kan vaere en tidkrevende prosess.
Men det er viktig å ha den lengden på senteret i bakhodet nâr du skriver hvor spisset den skal vaere.
Ja, og det er klart vi ser jo også at mange senter utvikler seg over tid.
og gjerne tar inn over seg nye problemstillinger, nye fagomráder eller tematikk.
Det er jo litt av kjennetegnet ved et senter med 10 ars varighet og med denne senterordningen for fremdragende forskning.
At det gis anledning til å utvikle seg over tid.
At det er en fleksibel ordning med hensyn til hvordan man utvikler seg. Ti ar er lang tid i forskningsfronten.
Hvor mye vil tverrfaglighet vektlegges?
Ja, det er jo litt av det samme da, men det er jo en trend i tiden at for a løse samfunnsutfordringer sa har man behov for tverrfaglighet.
Jeg tror at denne senterordningen også gis anledning til a ikke vaere tverrfaglig, det vil si fordype seg innenfor et fagomrade.
Sa det er ikke sånn at vi tar først de tverrfaglige og så de andre.
Her tror jeg det er rett og slett hvor naerme forskningsfronten man er, -
hvor solid den forskningen er som planlegges, og ikke hvorvidt den er tverrfaglig eller ikke.
Denne ordningen tar ikke mål av seg til a løse samfunnsutfordringer pa kort sikt, men på lang sikt.
Er det krav om detaljert budsjett i trinn 1?
Det tror jeg nesten vi må komme tilbake til.
Det vil nok vaere et budsjett der ogsa, men ikke så veldig detaljert.
Men alle disse detaljene vil dere finne etter hvert som vi legger ut mer informasjon.
Hva er suksessratet i trinn 2?
Det som var, kan vi si noe om.
Det som blir, vet vi ikke.
Vi hâper at vi kan la en cirka tredjedel av søknadene som gar til trinn 2 bli innvilget.
Det er det det stort sett har ligget pa.
Det er vel noe å forvente at det blir i den størrelseordenen.
Nár det er sagt sa har vi ikke vedtatt volum per senter, og antall senter.
Det er en sak som portføljestyret vil kunne ha en mening om, og som vi ikke har et vedtak på.
Hvor mange forskere, Pls, bør stå bak en søknad?
Råd om hvordan en best sett sammen denne gruppa.
Det er jo en begrensning i de tidligere utlysningene med hensyn til hvor mange -
dersom man har to senterledere, sa blir det fem Pls som da kan sende inn en CV.
Nar vi ser på de sentrene vi har vaert og besøkt, sa er det vel i den størrelseorden det ligger.
Det er vanligere med seks enn to.
Men hvordan man organiserer seg er selvfølgelig avhengig av fagområdet.
Man har spesialiseringer i noen fagområder, mens i andre har man væert opptatt av
vaert opptatt av at tverrfagligheten med å sette sammen alle Pls til a løse de ulike oppgavene er mer hensiktsmessig.
Sa det kommer mye an på fagmiljoet, rett og slett.
Senterbegrepet er ikke lett a definere,
men hva tenker dere om lokalisering og samlokalisering, og i hvilken grad vektlegges dette og kan tydeliggjøres av søker?
Du var jo sa vidt inne på dette i gjennomgangen din, Kaja.
Ja.
En stor fordel.
Det er klart at det er derfor alle søknadene skal forankres også i ledelsen på vertsinstitusjonen.
Fordi det er en forventning om at en samlokalisering, i hvert fall i størst mulig grad av de ansatte i senteret, skal vaere på samme sted.
Og det vil jo vektlegges som positivt hvis det
kan leses mer sannsynlig etter en søknad av en annen.
Fordi hvis man ikke nevner det, eller hvis det er tydelig at det må sitte helt spredt, -
og det ikke er forklarte arsaker eller løsninger p den spredningen, s vil det jo telle negativt.
Og det er jo, selv om det er vanskelig,
a definere begrepet, så er det forskjell på et senter og et nettverk.
Vi lyser ut senteret, og vi ser pâ de sentrene som har klart a samlokalisere seg og etablert en senteridentitet, -
at det er svaert viktig for eksempel for rekrutteringsstillinger i sentrene at de føler en senteridentitet.
Og gjerne knyttet til en samlokalisering av kontorer -
og sosiale rom og sa videre, så ser dette ut til a fungere best nâr det er samlokalisert.
Blir krav og retningslinjer oppdatert og når cirka?
Som jeg prøvde a vise, sa har vi en travel høst foran oss der vi skal nettopp gjøre dette.
Vi må oppdatere disse i henhold til eventuelle endringer som portføljestyret velger a komme med,
slik at vi kan offentliggjøre disse i forbindelse med at vi legger ut utlysningen.
Straks vi har noe av dette klart, vil vi informere om dette på hjemmesiden vår over nyttår til våren 25.
Kunne dere utdypt hva som menes med 50% finansiering fra eksterne kilder?
Dette vet man jo ikke.
Om man far, sa hvordan kan man budsjettere med dette?
Har ikke tidligere SFF'er kun vaert finansiering fra SFF, samt egenfinansiering fra universitetet?
Vi ser at folk budsjetterer med et ambisjonsniva, og det tror jeg kan vaere det riktige.
Man vet hvilke forskningsgrupper som skal delta i et senter, -
og man vet lit historikk knyttet til hva man eventuelt kan klare å fa inn av andre eksterne midler.
let er vel mange av disse sentrene som vi har besøkt som sier at man ha et lavere ambisjonsnivå enn det som det viser seg i realiteten.
Etter at man har et senter så er det lettere a skaffe ekstern finansiering.
Ja, og det er jo forventet at man skal ha en viss ambisjon p det der av tilleggsfinansiering.
Er det noen antakelser om antall finansierte senter allerede?
Det er vel egentlig ikke det.
Vi har ikke mulighet til a si noe om det før vi har hatt vedtak på dette.
Men volumet, altsa det midlet tilgjengelig, har vi signaler på om at vi har cirka det samme som vi hadde ved
utlysningen av forrige generasjon.
Det er vel kun det vi kan si.
Impact-kravet.
Det ble sagt klart at dette gjelder akademisk impact, ikke samfunnsimpact.
Kunne dere si noe mer om dette?
Ja, det er jo et litt vanskelig kriterie.
Vi skal ikke vurdere disse sentrene etter hvorvidt de
Attakerer et samfunnsproblem.
Sa de skal ikke vurderes ut fra potensiell impact på et problemstilling, relevant eller ikke, i samfunnet.
men de skal vurderes på sin mulighet til for eksempel a ha en betydning for forskningen og forskningsfronten.
Sa det er det som er den akademiske impact.
Det er et vanskelig kriterium og det er i noen sammenhenger så vil det også kunne -
overlappe litt med dette novelty-kriteriet.
Hvor potensielt kan dette vaere for store, radbrekkende nye funn i forskningssammenheng?
Men det er ikke samfunns-impact som skal vurderes i det hele tatt.
Nei, det er jo derfor det er grunnforskning, og definert som vitenskapelig rettet senter, så det er jo derfor det er fokus pa
grunnforskningen rett og slett, med en uant fremtidig samfunnsimpakt, men primæert forskning da.
State of the art.
Neste spørsmal ser ganske likt ut.
Impact skal vurderes fra et akademisk perspektiv, men hvor mye samfunnsimpact
blir lagt til grunn i den siste finale runden, etter at fagfellene har gjort seg ferdig med vurderingen?
Jeg tror jeg ikke kan si noe mer før vi har et vedtak.
Planen er at etter at den vitenskapelige komiteen har laget sin rangering, vil dette utgjøre innstillingen til porteføljestyret.
Portføljestyret står for så vidt fritt til å beslutte, men det skal en del til førde omkalfatrer en rangering,
ettersom dette er grunnleggende forskning i et portføljestyre for banebrytende forskning.
Slik at den eneste porteføljestyringen de egentlig skal gjennomføre er ikke knyttet til samfunnseffekter annet enn faglige vurderinger.
Det vaerer seg da hvis de legger inn
en porteføljevurdering basert på fag og disipliner.
Det vil vaere en mulighet, men ikke samfunnsimpact som sadan, og det skal heller ikke vurderes i denne ordningen.
Jeg vet ikke om det var et greit svar.
Sa langt det er til a gjore.
Hvor eksellente må partnere og forskningsledere vaere?
Bør de vaere tilnaermet på nivå med SFF-lederne?
Den leder av et senter bør inneha noen ekstra ledererfaringer, selv om det også nevnes innenfor forskningslederne.
erne kan for eksempel vaere noen som besitter en hel spesialistkompets eller en lab, eller en annen form for metode som ikke finnes
i det som skal væere senteret fra før, så den partnerdelen bør jo vaere best innenfor det de er gode på.
Men det kreves jo et høyere nivå på SFF-leder enn forskningsleder under den igjen.
Men begge to måles pa at de har noe ledererfaring, selv forskningslederne.
De er egne til å lede den gruppen de er oppfort på.
I hvert fall i forrige runde.
Akademiske meritter.
Det er sånn at vi har en saerlig vurdering av senterlederne.
Det er en mulighet for å skrive inn to senterledere og disse vil bli -
gjenstand stand for en noe mer inngående evaluering enn Pls i senterne.
Vi vil komme tilbake med hvordan vi utformer CV'r og så videre, så dette vil være noe som vil væere
lettere å skjonne etter hvert som vi skrider frem med forklaringer knyttet til CV'r osv.
Men det er ikke rekrutteringsstillinger vi ser på nâr vi snakker om forskningsledere eller Pls som partnerledere.
Så det er nok et visst niva man vil vurdere her ogsa.
Men som sagt, vi kommer naermere inn pâ det når vi kommer et hakk videre på beskrivelsen av dette.
Ja, og fatt det vedtatt at vi er nødt til a vaere vage på dette na.
I SFF 5 ble søknadsmalen endret, og merverdi utgikk som eget avsnitt.
I stedet ble det tilsvarende vurderingskriteriet formulert noenlunde slik.
eret vil skape et miljø som vil tiltrekke seg og utvikle forskningstalenter ut det som kan oppnâs i de enkelte forskningsgruppene.
I trinn 2.
Det kan synes som om det har vaert en gradvis glidning i instrumentets innretning ved at merverdi-aspektet synes noe mindre fremtredende.
Det kan synes som at eksellensvurdering av sokemiljoet har fatt større betydning, -
og merverdien i form av nye vitenskapelige synergier ved senterkonstruksjonen har fatt mindre betydning.
Kan dere kommentere om dette stemmer?
Vi har fatt et spørsmål tidligere, og har også konferert med tidligere senterkoordinatorer, og det er riktig, det er en endring.
Man har valgt med den norske modellen a styrke eksellenskriteriet -
i forhold til den senter koordineringsfunksjonen som kanskje kunne synes som var mer fremtredende tidligere.
Det var et bevisst valg, og det er riktig at det er en glidning mot dette.
Samtidig er det i hvert fall ønsket fra de som pågar at det skal oppnas, og som vi har sett tall pa tidligere, så gjør de det.
Det er ønskelig at det skal oppnâs mer enn de enkelte forskningsgruppene, derav tilslag om tilleggsfinansiering for eksempel.
Ja, det stod fortsatt i den utlysningen av femte generasjon.
Men merverdiaspektet ved at man har et senter, det er noe mindre fremtredende, og det er riktig.
Ja, jeg tror det var det vi fikk tid til denne gangen.
Det ser ut som det tømmes for spørsmal.
Da kan vi jo gjenta det at vi..
Vi tar imot spørsmål på e-postadressen vår, sff@forskningsradet.no.
Vi kommer til å legge ut denne, og vi kommer ogsa til a legge ut en spørsmål- og svarside, vil jeg tro, på hjemmesiden.
I hvert fall at det lenkes til en pdf der.
Ja, på SFF-hjemmesiden vår.
Sa da gjenstar det bare å si lykke til med søknadsforberedelsene, og så hører dere mer fra oss på nyåret.
Takk for nå.